Hella Knihou roku Magnesie Litery 2024!
Přečtěte si titul Aleny Machoninové Hella oceněný prestižní cenou Kniha roku Magnesie Litery. Ke koupi zde.
Hella Knihou roku Magnesie Litery 2024!
Přečtěte si titul Aleny Machoninové Hella oceněný prestižní cenou Kniha roku Magnesie Litery. Ke koupi zde.
Příběh maďarského povstání 1956
Vyjde 13. září 2024
Čtivá a působivá monografie o brutálně potlačeném maďarském povstání začíná rokem 1944 a historii dvanácti revolučních dní, v nichž spočívá těžiště knihy zasazené do celosvětového dobového kontextu, dovádí až k dnešní době. Známá i méně známá fakta kombinuje tak, že četbu ocení každý zájemce o historii dané doby a oblasti. Kniha obsahuje rovněž nově vydané oficiální dokumenty a archivní materiály, rodinné deníky a svědectví očitých svědků.
Příběh první české letkyně
Vyjde ve III. čtvrtletí 2024
Nejnovější román spisovatelky Ivy Tajovské nás zavádí na počátek 20. století, do doby prvních letců a propagátorů aviatiky Jana Kašpara nebo Eugena Čiháka. Veřejnosti méně známá, ale o to zajímavější osobnost je Božena Laglerová, která jako první Češka a třináctá žena na světě řídila letadlo. Vzlety a pády jejího „motýlka“ jsou metaforou pro události jejího života. Božena se nejprve potýká s předsudky mužů vůči ženám v technických oborech a s protesty matky, která na ni tlačí, aby dostála své roli.
Stalin, Hitler a příběh jedné vražedné aliance 1939–1941
Vyjde ve III. čtvrtletí 2024
Hitlerovo spojenectví se Stalinem, známé jako pakt Ribbentrop-Molotov, nebylo jen dočasným příměřím mezi oběma totalitními mocnostmi, ale prakticky umožnilo nacistickému Německu rozpoutat druhou světovou válku v podobě napadení Polska a stalinskému Sovětskému svazu obsadit Pobaltí a po válce s Finskem i část jeho území. Během prvních dvaadvaceti měsíců druhé světové války tak spolupráce obou diktátorů od základu změnila politickou situaci na celém kontinentu.
Ukrajina, Polsko a bludná cesta ruských dějin
Vyjde ve III. čtvrtletí 2024
Fundovaná práce předního německého historika si klade za cíl osvětlit z historického hlediska současnou ruskou agresivní válku a protizápadní postoje s jejich dějinnými kořeny. Sleduje dynamiku budování ruského impéria za posledních zhruba tři sta let, tj. od doby Petra I. Centrem jejího zájmu jsou rusko-ukrajinsko-polské vztahy, respektive konfrontace ukrajinské a polské státnosti s ruskou expanzí na západ. Nejde však o studii nějakých lokálních konfliktů – autor je zasazuje do širších evropských souvislostí a souhry, spolupráce či konkurence hlavních mocností; zvláštní pozornost přitom věnuje dlouhodobé kooperaci Ruska a Německa, jejíž neblahé důsledky byly patrné až donedávna.
Vyjde ve IV. čtvrtletí 2024
Působivá próza sleduje trojici dívek na prahu dospělosti – Elisabeth v roce 1963 na francouzském maloměstě poslouchá pod kavárenským stolkem hovory dospělých v den pohřbu své přítelkyně Thérèse a při tom si čte deník Henrietty, Židovky trpící za války pronásledováním. Na povrch postupně vyplouvají tajemství držená v poválečných maloměstských poměrech pod pokličkou. Svět dospívajících dívek je konfrontován se světem dospělých, s válkou a kolaborací, konformitou a společenským násilím, s velkými i malými zradami.
Vyjde ve IV. čtvrtletí 2024
Román vypráví o takzvaném období Holodomoru, tedy o ukrajinském hladomoru probíhajícím mezi lety 1932 a 1933. Příběhem provázejí tři hlavní postavy – Dusja, Svyryd a Solja –, jejichž osudy, jak autorka sama uvádí, nejsou smyšlené a za jejichž zpracováním stojí téměř tři roky studia archivních materiálů. Kromě tří dějových linií hlavních postav zpracovává autorka i kontrast vymírající tradiční vesnice a sovětského systému.
aneb židovská dobrodružství křesťanského chlapce, když skončilo šoa
Vyjde ve IV. čtvrtletí 2024
Částečně autobiografický román vypráví příběh dvanáctiletého německého chlapce, který se po válce úředním nedopatřením s matkou dostal do místa na severní Moravě v bývalých Sudetech (Weidenitz – Vidnava) při hranicích s Polskem, kde byli soustřeďováni Židé navrátivší se z koncentračních táborů a hodlající se odstěhovat do Palestiny. Zamýšleným místem určení, kam byli chlapec s matkou nasměrováni, bylo naopak jedno ze shromaždišť pro sudetské Němce před odsunem (Weidenau – Vidnice).
Psychologická noir próza s kriminálním motivem líčí poválečné Los Angeles a život vyšší střední třídy. Ústřední postavou je bývalý válečný pilot z druhé světové války Dix Steele, žijící z peněz svého strýce. Zprvu se zdá, že pouze přehnaně pečuje o svůj zevnějšek a klade velký důraz na vlastní důležitost. Avšak po setkání s bývalým válečným kamarádem Brubem a jeho manželkou Sylvií a po seznámení s herečkou Laurel se ukazuje, že jen těžko ovládá agresivitu a nevraživost vůči vlastnímu osudu…
Čtyři knihy, které formovaly studenou válku
Předmětem fundované a čtivé Flemingovy práce je čtveřice vlivných knih, které formovaly studenou válku: Tma o polednách (1940) maďarského novináře a intelektuála Arthura Koestlera, Ze tmy (1941) německého námořníka a dělnického aktivisty Jana Valtina, Zvolil jsem svobodu (1946) sovětského inženýra Viktora Kravčenka a Svědek (1952) amerického žurnalisty Whittakera Chamberse. Všichni autoři byli pravověrnými komunisty, které trpká deziluze přivedla k odklonu od jejich ideologie; všichni o tomto zvratu napsali emotivní svědectví.
Pohřbená historie nejvíce znesvářeného města světa
Kniha sleduje mnohovrstevnatou historii objevování jeruzalémského podzemí od poloviny 19. století až do současnosti; podzemí, ve kterém je ukryto pět tisíc let existence biblického města. Plastické a poutavé líčení archeologických počinů a jejich politických, kulturních a náboženských dopadů podává autor s důkladností historika a vypravěčským darem zkušeného žurnalisty. Příběh města propletený ve všech civilizačních rovinách, od náboženského zápalu přes národnostní a mocenské zájmy až po zeměpisné podmínky, vypráví autor s maximálně nezúčastněným odstupem. V historickém popisu války – vzato obrazně i doslovně – o duchovní a kulturní dědictví křesťanů, muslimů a Židů nestraní nikomu.
Román Kůže mladé ruské spisovatelky Jevgenije Někrasovové je příběhem dvou žen, černošské otrokyně z amerického Jihu a ruské nevolnice, jejichž osudy se prolnou.
Na americkém Jihu se narodí otrokyně Hope, kterou se její matka snaží ochránit před stejným osudem, jaký potkal ji. Jsou od sebe ale odtrženy a nový majitel Hope odváží z kontinentu. Na Rusi se v nevolnické rodině narodí Domna, kterou jako nejmladší dceru rodina piplá a rozmazluje. Jednoho dne pro ni najednou přijede povoz – majitel ji prohrál v kartách.
Začněte psát hledaný výraz výše a stisknutím klávesy Enter vyhledejte. Stisknutím klávesy ESC zrušíte.